Mierny rast zamestnanosti SR pokračoval aj na jar, pribudlo pracujúcich vo výrobe aj v službách
Počet pracujúcich medziročne vzrástol v polovici z 18 sledovaných odvetví ekonomiky. Mierne pozitívny vývoj podporil nárast pracujúcich v priemysle, v rámci služieb pribudlo najviac pracujúcich v informáciách a komunikácii. Zamestnanosť vzrástla v 6 z 8 krajov SR, najviac v Košickom kraji.
Zamestnanosť podľa Výberového zisťovania pracovných síl (VZPS)1) v 2. štvrťroku 2024 medziročne vzrástla o 0,3 %. Počet pracujúcich2) v SR dosiahol takmer 2 milióny 618-tisíc osôb. Po sezónnom očistení sa zamestnanosť medzikvartálne (oproti 1. štvrťroku) znížila o 0,1 % na vyše 2 milióny 621-tisíc pracujúcich.
Miera zamestnanosti3), ktorá vyjadruje podiel pracujúcich z celkového počtu obyvateľstva sa medziročne zvýšila o 0,6 percentuálneho bodu (p. b.) na 78,1 %.
Celkovo v 2. štvrťroku 2024 z 18 sledovaných odvetví ekonomiky zamestnanosť medziročne vzrástla v polovici z nich. Za mierne pozitívnym vývojom vo výrobných odvetviach stojí vyše 7-tisícový prírastok v priemysle. Naopak, stavebníctvo a pôdohospodárstvo zaznamenalo dohromady medziročný pokles zamestnanosti o takmer 3,5 tisíca osôb.
Najviac ľudí, takmer 63 % zo všetkých pracujúcich v SR, tradične pracovalo v službách, čo predstavovalo vyše 1 milión 646-tisíc osôb. Po stagnácii z úvodu roka 2024, na jar ich počet medziročne stúpol. Najvýraznejší reálny progres zamestnanosti zaznamenali informácie a komunikácia, kde pribudlo 12,3 tisíca pracujúcich (nárast o 12,4 %). Dôležitý pre celý segment služieb bol návrat ľudí do veľkoobchodu a maloobchodu, v ktorom po štvrťroku poklesu zamestnanosti medziročne pribudlo vyše 10-tisíc osôb (nárast o 3,1 %). V umení, zábave a rekreácii pribudlo 8,6 tisíca osôb (nárast o 28 %), v ubytovacích a stravovacích službách 5,4 tisíca osôb (nárast o 5,3 %). Pracovný trh sa najvýraznejšie oslabil v odvetví finančné a poisťovacie činnosti o takmer 10-tisíc osôb (pokles o 13,2 %), ako aj v zdravotníctve a sociálnej pomoci o vyše 9-tisíc osôb (pokles o 4,4 %).
![Obrázok - Graf Obrázok - Graf](/wps/wcm/connect/1be3ce3d-f974-4211-9947-28ff4786c7c3/GRAF_Pocet_pracujucich_medzirocne_stvrtroky_2Q_2024_SK.png?MOD=AJPERES&CACHEID=ROOTWORKSPACE-1be3ce3d-f974-4211-9947-28ff4786c7c3-p6xRUe9)
Stiahnite si graf vo vysokom rozlíšení vo formáte PDF (86 kB), alebo vo formáte PNG (147 kB).
Z hľadiska vzdelanostných skupín pribudlo najviac pracujúcich s úplným stredným odborným vzdelaním s maturitou, medziročne o takmer 25-tisíc (nárast o 2,7 %). Na celkovej zamestnanosti sa podieľali viac než tretinou.
Podľa vekového zloženia trh práce zaznamenal začiatkom roka vyššie medziročné prírastky o 5,4 % v skupine pracujúcich od 50 do 54 rokov (o 16,5 tisíca osôb) a v skupine nad 59 rokov o 5,3 % (vyše 11-tisíc osôb). Naopak, ubudlo predovšetkým pracujúcich vo veku od 15 do 34 rokov.
Z regionálneho hľadiska počet pracujúcich v 2. štvrťroku 2024 medziročne vzrástol v 6 z 8 krajov Slovenska. Rast počtu pracujúcich nad 1 % dosiahol len Košický (kde zároveň pribudlo najviac 5-tisíc osôb) a Trnavský kraj. Tesne pod 1 % pracujúcich pribudlo v Banskobystrickom a Bratislavskom kraji. Prírastok pracujúcich zaznamenali aj kraje Žilinský a Prešovský. Medziročne menej o 1,6 % pracujúcich bolo v Trenčianskom kraji a o 1,1 % v Nitrianskom kraji.
Najvyššiu mieru zamestnanosti, nad hranicou 80 %, dosiahol okrem Bratislavského kraja aj Žilinský kraj. Najvýraznejšia zmena nastala v Košickom kraji, kde sa miera zamestnanosti na jar medziročne zvýšila o 1,7 p. b. na 72,7 %. Najnižšiu mieru zamestnanosti mal Prešovský kraj (72,5 %).
Za prácou do zahraničia4) vycestovalo v 2. štvrťroku tohto roka 112-tisíc občanov Slovenska, čo bolo o 1,6 % menej než pred rokom. Pracovali najmä v stavebníctve, v priemysle a v zdravotníctve a sociálnej pomoci. Väčšina z nich pochádzala z Prešovského kraja (takmer 27-tisíc osôb), Žilinského a Banskobystrického kraja (oba podobne vyše 18-tisíc osôb). Najvyšší medziročný nárast počtu osôb dochádzajúcich za prácou za hranice SR mal Banskobystrický kraj - o takmer 95 % (o vyše 9-tisíc osôb). Naopak, v Nitrianskom kraji nastal najvýraznejší úbytok pracujúcich v zahraničí s medziročným poklesom o 46,2 % (o 9,5 tisíca osôb).
V súhrne za 1. polrok 2024 stúpol počet pracujúcich o 0,6 % na takmer 2 milióny 610-tisíc osôb. Celkovo z 18 sledovaných odvetví ekonomiky sa v 11 z nich počet pracujúcich zvýšil. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka najviac pracujúcich pribudlo v priemysle, ako aj v ubytovacích a stravovacích službách (približne po 9,5 tisíca osôb). V umení, zábave a rekreácii bol tiež zaznamenaný vyšší prírastok pracujúcich (o 8,4 tisíca osôb). Naopak, výraznejšie medziročne ubudlo pracujúcich v administratívnych službách (o 8-tisíc osôb), ako aj v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 7,8 tisíca osôb).
Medziročne vzrástli počty pracujúcich v 6 z 8 krajov Slovenska, nad 1 % však len v Bratislavskom kraji a Košickom kraji. Počet pracujúcich za 1. polrok mierne klesol v Trenčianskom (o 0,4 %) a v Nitrianskom kraji (o 0,2 %).
Miera zamestnanosti za prvých 6 mesiacov roku 2024 súhrnne za SR stúpla o 0,7 p. b. na aktuálnych 77,9 %. Najdynamickejšia zmena v miere zamestnanosti od začiatku roka nastala v Košickom kraji, kde bol evidovaný rast o 1,4 p. b.
Počet osôb pracujúcich v zahraničí do 1 roka sa oproti 1. polroku 2023 znížil o 1,3 % na takmer 115-tisíc osôb.